Test+af+Wikispaces

=Test af Wikispaces=

Vores evaluering og test er baseret på både teori og egen praksis. Vi har dels som gruppe forsøgt selv at oprette, skrive og samarbejde om denne opgave i en Wiki (8). Derudover har Anders afprøvet wikiens egnethed, tilgængelighed og brugervenlighed på et valghold i 8-9 klasse på Usserød Skole (9).

=Evaluering=

For at kunne besvare de spørgsmål vi har opstillet i vores problemformulering har vi opstillet evalueringskriterierne i 3 kategorier: 1. Brugergrænseflade 2. Egnethed i forhold til kollaborativ tekstproduktion 3. Værktøjets muligheder for asynkron/synkron kommunikation

1. Brugergrænseflade

Muligheder Uden noget forhåndskendskab til at arbejde i en wiki kunne alle elever dog benytte wikien efter en kort introduktion. Eleverne fik på halvanden time oprettet egne sider og tilføjet tekst, billeder, video (fra bl.a. Youtube), animation (gif-fil lavet med Animation Shop) og enkelte fik tilføjet html-kode (en enkelt elev tilføjede et programmeret ur). En anden elev fandt ud af at uploade filer exe-filer som kunne downloades fra wikien. Samme enkelt elev fik også tilfældigt oprettet sin egen wiki (10), i stedet for blot at lave en underside til it-valgholds wiki. I forbindelse med vores opgaveskrivning, har wikien også været meget brugervenlig. En fin introduktion (11) gjorde arbejdet med wikien enkel at gå til.

En af karakteristikaerne ved wikien er netop dens simple opbygning i brugergrænseflade. Man har få basale muligheder for redigering og disse muligheder er derfor nemt tilgængelige. Netop enkeltheden kan spille en stor rolle for om kollaborationen fungerer. Idet tilgængeligheden på wikien er let anvendelig, så bliver det ikke de tekniske forudsætninger, der er afgørende for elevernes mulighed for at kollaborere og interagere. Alle der har adgang til wikien har mulighed for at rette i den, og dermed bliver skellet mellem rollen som webmaster og bruger udvisket. Dette falder i god tråd med en socialkonstruktivistiske tankegang om at man i fælleskab er producent for viden. Det giver eleverne frihed til i fælleskab at opsætte rammer for indhold samt hvordan deres arbejdsproces skal foregå.

Begrænsninger Eleverne skal oprettes som brugere for at kunne lave sider på Wikispaces. Dette kan gøres ved at sende en invitation til eleverne. Invitationsmailen fra Wikispaces endte dog i deres spamfilter pga. alle de reklamer som wikien lægger i mailen. Derfor skulle mailen findes i mappen 'Uønskede mails' i Hotmail hvor de fleste af eleverne har deres mailadresse. Er man ikke oprettet på wikispaces kan man kun rette i eksisterende sider. Reklamer ses i højre side af skærmen når wiki'en vises. Disse kan fjernes ved at betale for brugen af Wikispaces. Reklamerne genereres bl.a. udfra den tekst som eleverne skriver i deres wiki, ligesom de reklamer man præsenteres for ved en søgning på Google også er afledt af søgeordet. (12)

2. Egnethed i forhold til kollaborativ tekstproduktion

Muligheder Wikien er tilgængelig for brugerne. Disse kan oprette sider med fagligt indhold. Heri kan alle rette og tilføje ny tekst og viden til det fælles skriftlige produkt. Historik funktionen gør det muligt at skrive videre på den fælles tekst uden skrupler - alle gamle, gemte versioner er nemlig stadig tilgængelige. Herved undgåes den hurdle det kan være at slette eller rette i noget.

Begrænsninger Man kan ikke arbejde synkront med samme side i wikien da dette giver visse logistike problemer når man skal gemme tekst. Dette gør at kollaborationen om at udforme en tekst i fællesskab bliver en udfordring. At arbejde med en fælles tekstproduktion via en wiki kræver derfor tid. Sålænge brugerne arbejder på hver deres side i wikien synkront er der ingen problemer.

3. Værktøjets muligheder for asynkron/synkron kommunikation

Muligheder Det er muligt at flere deltagere at arbejde synkront på hver deres side i wikien og det er muligt for flere at arbejde asynkront på den samme side i wikien.

Wikien giver mulighed for diskussion om det faglige indhold; fra forsiden af wikien kan man vælge et faneblad "diskussion" som lægger op til kollaborativ diskussion om det faglige indhold og form. Måske kan man også betragte dette, som en mulighed for metareflektioner? Ser vi på eleverne i folkeskolen så kunne man godt forestille sig, at de ville anvende netop en sådan funktion til at diskutere indhold i undervisning. En sådan metarefleksion kan også fordre evaluering af læreprocessen når wikien anvendes som medie.

Begrænsninger Umiddelbart kunne det altså ikke lade sig gøre at arbejde synkront med den samme side på wikien, ligesom vi kender det fra GoogleDoc og Adobes Connect. Den som klikker sidst på Gem-knappen får sine ændringer til at slå igennem - de andres bliver slettet hvis siden er blevet åbnet samtidig på to computere. Man modtager ingen advarsel om at siden er ved at blive redigeret. Hvis der skal samarbejdes omkring samme side fra flere computere skal alle være enige om hvem som retter i siden og hvornår. Da it-holdet sad samlet endte det med, at man spurgte klassen, om der var nogen som var igang med forsiden. Hvis ikke dette var tilfældet kunne en elev så gå ind og redigere i den. Opgaven var bl.a. at hver elev skulle lave et link fra forsiden til deres egen underside. Det fungerer fint når man sidder samme sted og arbejder med wikien, men med denne foranstaltning er man jo afhængig af tid og sted, hvilket gør at wikien som IKT værktøj bliver meget mindre fleksibelt og svært anvendelig. Det kunne derfor være optimalt og i nogle tilfælde nødvendigt at man supplerer denne asynkrone skriftlige kommunikation med en synkron. For som Agertoft et.al. skriver " Den skriftlige asynkrone kommunikation er dog ikke lige velegnet til alle typer af meningsforhandlinger.....Her kan den asynkrone dialog være for langsom, for fattig på udtryksformer og for besværlig". (13, s. 72)